![](https://duyn491kcolsw.cloudfront.net/files/0e/0eg/0egn69.jpg?ph=27407847f4)
Skryté
Vložte svoj text
Z dnešného pohľadu sa môže zdať, že Morava a Záhorie sú dve odlišné teritóriá, avšak kedysi rieka Morava nebola hranicou ani prekážkou. Bol to slovanský kotol, ktorý tvorili Slováci, Moraváci, Rakúski Slováci a Chorváti. Toto kultúrno-politické prostredie popisuje Břeclavské múzeum takto:
"Podluží však v minulosti sahalo až za moravské hranice a patřilo k němu i území na pravém břehu řeky Moravy za soutokem s Dyjí, tzn. na rakouské půdě, takže podle archivních pramenů, jichž zatím nejvíce shromáždil historik František Dostál, ještě v roce 1782 zahrnovala národopisná oblast Podluží na sedmdesát obcí. Na dolnorakouské straně to byly např. obce ležící na Moravském poli - Ranšpurk (Rabensburg původně Havranohrad), Cahnov (Hohenau), Lingaštorf (Ringelsdorf), Přílepy (Waltersdorf), Pernital (Bernhardsthal), Střezenice (Drösing), Suché Kruty (Dürnkrut) a Dolní Opatov (Nieder Absdorf). Ve druhé polovině 19. století a začátkem století následujícího byl mezi obyvateli těchto obcí a obyvateli moravské části Podluží čilý vzájemný styk, na což měla vliv i příslušnost ke společným panství. Součástí jedné državy byly po určitou dobu např. vsi Ranšpurk a Lanžhot. Intenzivní hospodářské a kulturní styky se promítly i do společného vývoje lidového kultury a odívání a dolnorakouské obce jako Cahnov a zejména Ranšpurk se staly v polovině 19. století i významnými centry např. podlužácké krojové výšivky."